Kap+5


 * IKT og Demokrati **

Det er vanskelig å forestille seg hvor viktig IKT er for dagens samfunn. For det første er det ikke en ting som ikke kan fikses på nettet i dag og for det andre, hvordan hadde vi klart oss uten kommunikasjonskanaler? Demokrati er et viktig nøkkelord i IKT påvirkningen. Debatter er med på å opprettholde og påvirke det demokratiske samfunnet vi lever i. Enn om det nå høres ut som IKT er en vidunderlig ting som vi har gjort oss helt avhengige av, er det viktig å være kritisk til informasjon man finner på nett. Dette er noe skolene har fått i oppgave å lære sine elever. Jeg får begynne med å forklare hva IKT egentlig er. IKT er en forkortelse for informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Da tenker vi først og fremst på mobil og internett som de viktigste faktorene. Helt siden 1990-tallet har bruken av IKT eksplodert. Utviklingen har skutt fart og vil ingen ende ta. Det fins nærmest ikke en husstand i Norges land som ikke har egen data, internett og mobil til alle sine familiemedlemmer. Det har blitt en selvfølge vi ikke klarer oss uten. Har du det ikke, henger du langt etter, og vil ofte ikke være særlig attraktiv på jobbmarkedet. Alt ordnes på internett i dag. Regninger blir betalt, søknader fylt ut, brev blir sendt på e-post i stedet for vanlig post, påmeldinger, veikart og all tenkelig informasjon er å finne. Så å si all informasjon en trenger finnes på nettet, og ligger der lett tilgjengelig for alle nysgjerrige. Og mobiltelefonen da! Vi har den med oss hvor enn vi går for å kunne være tilgjengelige for alle og en hver. For bare en 10-15 år siden var mobiltelefonen en diger kasse man måtte bære på ryggen. Nå kan du gjemme den bort i skjortelomma så lett som bare det. Om vi vil det eller ei har vi nok blitt avhengige av denne vesle saken.



Sammenhengen mellom IKT og demokrati er viktig. I et demokrati skal alle få lov å være med å bestemme og ha politisk innflytelse. For å ha grunnlag til å bestemme noe, er det viktig med informasjon om emnet. Da er IKT et veldig viktig verktøy. Alle politiske partier har egne nettsider med informasjon. I avisarkivene fins mange artikler, og sist men ikke minst, debattsider. På nettet fins forum og nettsider av alle slag der folk kan diskutere og få sagt meningen sin. Her kan man delta i viktige diskusjoner og få ulike synspunkt om forskjellige emner. I medier som aviser, radio og TV er det portvakter som redigerer bort, vinkler og bestemmer hva som skal komme ut. Slik blir det ikke på nettet. Det er ingen som sitter og fjerner usaklige, useriøse eller frekke innlegg på debattsidene på nett. Her må man rett og slett tenke selv og finne ut hva som er viktig og hva som er useriøst. Man må være kritisk til den informasjonen som blir formidlet. Hvis du for eksempel skriver en oppgave om Henrik Ibsen, burde du ikke gå inn på skolesider som Daria eller Propaganda for å finne stoff. Der er det elever selv som har lagt ut stoff de har tolket selv og satt sammen til egne oppgaver. Bruk heller kjente og sikre sider som Wikipedia eller leksikon på nett. En viktig del av pensum i alle klassetrinn på alle skoler er dataopplæring. Staten har bevilget store summer til dette formålet. Det er viktig at alle unge blir godt kjent med data som verktøy og har kunnskap om hvordan å bruke internett og andre spesifikasjoner på maskinen. Det er viktig at de får et forhold til hvordan å behandle og tolke informasjonen de leser, og vite hva som er god og hva som er mindre god informasjon. Det er utrolig lett å rote seg bort i virvaret av nettsider om man ikke vet hvor man skal lete.